Korleis+kan+ein+Wiki+nyttast+i+skulesamanheng?

 **Kunnskapsløftet** I Læreplanverket Kunnskapsløftet (LK06) har det å meistre digitale dugleikar vorte sidestilt med det å kunne lese, skrive, rekne og å kunne utrykkje seg munnleg. Følgjeleg har skulane plikt til å leggje til rette for utvikling av digital kompetanse. Ved å nytte wiki i undervisninga vil ein kunne nå fleire av kompetansemåla både i norsk, samfunnsfag, naturfag og framandspråk. Det heiter t.d. i læreplanen for samfunnsfag at det å kunne bruke digitale verktøy inneber å //søkje informasjon, utforske nettstader, utøve kjeldekritikk og nettvett og velje ut relevant informasjon om faglege tema. Digitale ferdigheter vil og seie å vere orientert om personvern og opphavsrett, og å kunne bruke og følgje reglar og normer som gjeld internettbasert kommunikasjon// ([] )

**Motivasjon** Det er rimeleg å tru at innføringa av wiki i undervisninga vil virke motiverande for elevane. Dette er også eit av funna til Egner i masteroppgåva //Wiki i grunnskolen. Hvilke muligheter og utfordringer finner man i læringsmiljøet//. Gjennom å arbeide med ein wiki kan elevane få gjere seg nytte av dei digitale dugleikane deira på ein ny og kreativ måte. Undersøkingar frå England tyder på at lærarar og elevar får auka motivasjon og engasjement av å arbeide med wiki (Becta, 2008). 



Krumsvik hevdar at elevane i dag er storkonsumentar av teknologi på alle måtar. Dei har gjer seg nytte av Internett på alle måtar. Dei skriv, bloggar, opprettar nettsamfunn, kommuniserer, spelar, konstruerer kunnskap, prøver ut nye identitetar gjennom ulike aktivitetar på nettet (Krumsvik, 2007). Følgjeleg har elevane eit godt utgangspunkt med ein digital erfaring og kunnskapsplattform som er unik. Skulen har vanskar med å møte desse dugleikane (ITU, 2007). Resultatet kan bli eit digitalt skilje mellom dei dugleikane elevane har opparbeidd seg utanfor skulen og kva dei lærer og gjer seg nytte av i undervisninga. Arbeid med wiki i klasserommet kan vere med å minske dette digitale skiljet då elevane kan bruke den digitale kompetansen sin direkte inn i læringsmiljøet.

Wikipedia har stor verdi i skulesamanheng som eit lett tilgjengeleg og gratis oppslagsverk. Mange elevar og lærarar kjenner til wikipedia og korleis det fungerer. Dette er ein fordel når ein skal ta i bruk wiki i klasserommet.
 * Wiki i undervisninga**

Nyborg nemner følgjande aktivitetar som kan vere læringsfremjande i høve til digitale dugleikar og fagleg kompetanse hos elevar (Nyborg, 2006):
 * Elevane kan skrive eigne artiklar i emner og tema dei vel å fordjupe seg i.
 * Elevane kan oversetje artiklar frå andre språk.
 * Elevane kan praktisere framandspråk i ein aktuell setting og om eit aktuelt emne.
 * Elevane sitt arbeid vil ha lengre levetid på Internett enn i kladdebøker.
 * Elevane utviklar kritisk sans for kjeldebruk.

 Lund hevdar i artikkelen "Wiki i klasserommet: Individuelle og kollektive praksiser" (2006) at skulen si oppgåve blir å etablere ein kollektiv praksis der både elevar og lærarar kan samarbeide om eit felles mål. Brukarane kan arbeide individuelt for å nå dette felles målet. Han meiner vidare at elevane gjennom eit forfattarkollektiv vil utvikle refleksjon, resonnement og felles perspektiv på emna det vert arbeidd med. Følgjeleg vil det å skape ein eigen wiki over eit emne hjelpe elevane til å meistre krava som møter dei i kunnskapssamfunnet. I wikiprosjektet til Egner kom det fram at lærarane meinte at det å arbeide med wiki fekk det faglege i sentrum. Lite tid gjekk bort til tekniske vanskar. I tillegg til dette fann han at det å arbeide med wiki utvikla digital kompetanse og digitale dugleikar, særleg i høve til informasjonskompetanse og kjeldekritikk. Elevane får trening i å finne gode nok kjelder og dei må kunne hente ut den viktigaste informasjonen i desse. Samanlikning og vurdering av kjelder er områder elevane får trening i gjennom arbeid med wiki.

Den største fordelen med wiki er at han gir rom for samarbeid mellom ulike grupper. Ein wiki kan lagast av ein klasse, på eit trinn eller mellom forskjellige skular. Elevane kan samarbeide på tvers av fysiske rom og stader. Fokuset på det felles engasjementet og objektet vil truleg minske både konkurransen mellom elevane og karakterjaget, følgjeleg vil elevane konsentrere seg meir om sjølve oppgåva og ikkje måle sine eigne prestasjonar opp mot andre elevar sine prestasjonar.

Ein wiki kan fungere mellom anna som ei felles plattform for eit prosjektarbeid der elevane legg inn sine tekstar og bilete. Ein wiki kan også erstatte den tradisjonelle heimesida. [|Her] finn ein døme på bruk av wiki i prosjektarbeid.  **Utfordringar** Kva vanskar kan ein møte når ein skal arbeide med wiki i skulen? Becta-undersøkinga i England nemner følgjande punkt som kan vere hinder: Tryggleik på internett, dvs blokkering av sider, teknologiske vanskar som brukarvennlegheit, bandbreidde, datamaskinar og lagring, bruk av lovleg innhald, og til sist oppmuntring til innovasjon som tid, leiing. Andreas Lund har i artikkelen //WIKI i klasserommet: individuelle og kollektive praksiser// (2006) sett nærare på spenningsforholdet mellom den individuelle arbeidsforma og den kollektive arbeidsforma.  I artikkelen søkjer forfattaren å sjå på korleis individuelle og kollektive arbeidsmåtar virkar på kvarandre når ein arbeider med Wiki i klasserommet. Utgongspunktet for å seie noko om dette er ei studie av korleis ein klasse på vidaregåande skule arbeider med ein engelskfaget i ein wiki der temaet er //Our America//. <span style="font-family: 'Times New Roman', Times, serif; msoansilanguage: NO-NYN;"> <span style="font-size: 80%; font-family: Verdana, Geneva, sans-serif;"><span style="font-size: 90%; font-family: Verdana, Geneva, sans-serif; msoansilanguage: NO-NYN;"> <span style="font-family: Verdana, Geneva, sans-serif; msoansilanguage: NO-NYN;">Ein tekst har til vanleg vorte sett på som noko privat og endeleg. Ved å bruke wiki der teksten aldri vert ferdig, eller endeleg, og der teksten ligg open for alle, er det naudsynt at elevane og lærarane må bort frå den tradisjonelle og individuelle oppfatninga av teksten. Individet må kunne sjå sin eigen tekst endra/sletta. Utfordringa ligg i kven sine tekstar er det som blir mest endra? Kven er det som endrar/slettar og i samarbeid med kven? Dette opnar for at einskildspersonar kan drive sabotasje eller manipulere innhaldet i ein bestemt retning. Omgrepet "Darwikinisme" kan vera aktuelt å trekkje inn i denne samanheng. Dette omgrepet peiker på wiki som eit økologisk system av idèar som er i stadig endring og utvikling. Tekstane i wikien vert sett under press av dei andre tekstskaparane som slettar og endrar teksten dersom han ikkje vert sett på som passande i samanhengen. Spørsmålet som er aktuelt er om det er"den sterkastes rett" som råder her, og kven er den sterkaste? <span style="font-family: 'Comic Sans MS', cursive; msoansilanguage: NO-NYN;"> <span style="font-size: 90%; font-family: Verdana, Geneva, sans-serif;"> <span style="font-size: 80%; font-family: Verdana, Geneva, sans-serif;">Lund peikar på at elevane treng oppgåvetypar som ikkje kan løysast individuelt, men som treng bidrag av fleire slik at summen vert meir enn berre summen av delene. Lærarane treng støtte for å kunne hjelpe elevane med wikiarbeidet. Det må vidareutdannast lærarar som er fortrulege med både individuell og kollektiv elevaktivitet. Det må vidare utarbeidast vurderingskriterier for elevane sine bidrag i kollektive verksemder. Egner peikar på nettopp dette i si masteroppgåve - det store praktiske problemet til lærarane i wiki-prosjektet var at lærarane mangla erfaring i å vurdere ein wiki og hadde store problemer med å sjå kven som gjorde kva på artiklane. Det oppstod ein konflikt mellom lærarane sin tradisjonelle vurderingsform og dei grunnleggjande prinsippa som ligg i ein wiki. Elevane har rett på tilbakemeldingar både utan og med karakter. Lærarane blir meir medvitne på å danna seg eit karaktergrunnlag og ser all prosjekter som ein del av karaktersettinga. Følgjen er at vurderingskravet står i kontrast til at digitale verktøy vert tekne i bruk i skulen. Skepsis til nye digitale verktøy kan vere resultatet av dårlege vurderingskriterier (Egner, 2008). Den gjeldande eksamensforma i grunnskulen kan også vere til hinder for å innføre nye digitale læringsmiljø der deling og samarbeid er hovudpoenget. <span style="font-size: 90%; font-family: Verdana, Geneva, sans-serif;"> <span style="font-size: 90%; font-family: Verdana, Geneva, sans-serif;">**Opphavsrett** Opphavsretten blir ofte utfordra i den digitale kvardagen gjennom rask og nøyaktig kopiering. Dette er også ei utfordring i samband med å bruke wiki i undervisninga. Kan elevane fritt laste ned bilete/musikk/film til wikien? I tilfelle i kor stor grad? Kor kan ein finne dei ulike element frigjorde i høve til opphavsretten? Kor mykje arbeid skal ein leggje ned i å påvirke elevane til å sjå at det er viktig å følgje opphavsrettlovgivninga? Dette er alle relevante spørsmål å stille seg når ein skal arbeide med wiki som verktøy. Det skjer nok ofte at elevar og lærarar gjenbruker og re-publiserer innhald dei finn på nettet saman med materiale dei har laga sjølv, t.d. å hente ned bilete og bruke dette saman med tekst dei har skrive sjølve. Det som er viktig er at skulen og lærarane er medviten på bruken av det som vert lasta ned frå nettet og at alle på skulen vert gjort kjende med det mest grunnleggjande i opphavsrettslovgivinga. Mi personlege meining er at det er ein mangel på opphavsklarert materiale. <span style="font-size: 12pt; color: #333333; font-family: Verdana, Geneva, sans-serif;"><span style="font-size: 80%; font-family: Verdana, Geneva, sans-serif;">Creative Commons er ein organisasjon som har sitt opphav i USA. Organisasjonen vart grunnlagt i 2001 med det mål å fremja ein kultur for deling der menneske kan finne fram til kvarandre og til kvarandre sine verk for deretter å bruke verka om att. Det kulturelle mangfaldet skal vera fritt og funksjonelt. Creative Commons tilbyr lisensar som er tilpassa nasjonal lovgivning, språk og kultur for bruk på internett. Organisasjonen gjer det mogleg for opphavsmannen å dele sin einerett til verket utan at individuelle avtalar må opprettast. Ved hjelp av CC-lisensar kan opphavsmannen sikre seg visse rettar, t.d. rettar til kommersiell bruk, medan ikkje-kommersielle brukarar kan nytte verket til å skape nye, avleda verk. [1]

[1] http://www.creativecommons.no/info/omcc.shtml

Opphavsretten er omfattande og her kan ein lese meir om denne:

[|IKT i utdanning/Opphavsrett] [|Opphavsrett/Wikipedia]